Forskare: Skolorna ska inte välja sina elever

Läget i svenska skolan -

Debatten om den svenska skolan borde handla mer om konkurrensen om elever än om ägandeformer, skriver tre forskare på SvD Debatt med hänvisning till en ny studie.

De vänder sig till kommande regering och uppmanar den att börja med tre saker:

”Inför gemensam antagning till alla skolor, kommunala som fristående, så att skolorna inte längre väljer sina elever”, skriver de och fortsätter:

”Gör om skolpengen så att en skolas överlevnad inte hänger på den skillnad i intäkter som eleven på marginalen ger; och ge kommunerna ett planeringsansvar för skolstrukturen så att de slutar bygga skolor vars syfte är att konkurrera med varandra.”

Stefan Arora-Jonsson, professor i företagsekonomi på Uppsala universitet. Maria Blomgren, professor i företagsekonomi på Uppsala universitet. Jakob Westergren, fil. dr. på Köpenhamns universitet.

Det minskade barnafödandet väntas leda till att allt fler skolor avvecklas, rapporterar Ekot.

79 kommuner uppger att det kan bli aktuellt att lägga ner skolor under de kommande fem åren. Något som kan leda till att fler tvingas flytta till städer.

– Risken i ett längre perspektiv är ju att landsbygden här dör ut, säger Åsa Wallström i Nybro kommun, där minst en högstadieskola riskerar att läggas ner.

Barnen som går ur skolan utan gymnasiebehörighet skulle inte hjälpas om vinstdrivande bolag förbjöds att driva skolor, säger justitieminister Gunnar Strömmer (M) i en SVT-debatt.

Strömmer säger att fokus i stället måste handla om bättre utbildning för lärare och ökad studiero. Att lägga ner fungerande skolor hjälper inte, säger han.

Anders Ygeman, utbildningspolitisk talesperson i S, säger att vinstuttagen leder till färre behöriga lärare och större klasser.

Strömmer säger att det inte är driftsformen som är avgörande för föräldrar som sätter sina barn i vinstdrivande förskolor, och att Ygeman ägnar sig åt ”vulgär beskrivning” när han hävdar att skolpengar går till bland annat lyxbilar.

Ygeman är övertygad om både föräldrar och elever skulle gynnas om vinsterna stoppades.

– Jag tror inte att de skulle tacka nej till att de fick fler lärare och lite färre barn i klassrummen.

Liberalerna vill motverka lärarbristen genom att ge lärare i pensionsåldern en extra månadslön för att stanna.

I ett pressmeddelande föreslår partiet att gruppen ska få 13 månadslöner varje år de stannar. Förslaget skulle omfatta legitimerade lärare och förskollärare över 60 år.

– Vi behöver fler skickliga lärare som väljer att stanna kvar i yrket om vi ska vända skolresultaten, säger gymnasie-, högskole- och forskningsminister Lotta Edholm (L).

Referenser

Friskolefrågan | Omni - om.omni.se

Läs studien ”Between Equality and Competition: The Organisational Consequences of Imagined Competition” - www.degruyterbrill.com