Försvarsindustrin: Fler hot efter ryska invasionen

Säkerheten i Europa -

Hoten mot svensk försvarsindustri har ökat, enligt branschorganisationen SOFF. Det rapporterar SVT Nyheter.

Det är inte minst kriget i Ukraina som har gjort att hotet ökat – och framförallt för företag med kopplingar till Ukraina.

– Det är en enorm förändring i hur vi hanterar hotbilden mot våra sajter, mot vår personal och så vidare, sedan det här kriget började, säger Saabs vd Micael Johansson.

Säpo bedömer sedan tidigare att Ryssland utgör ett hybridhot mot Sverige.

Många europeiska försvarstjänstemän och försvarsföretag är kritiska till EU:s planer på att minska beroendet av amerikanska techjättar, rapporterar Financial Times.

I ett lagförslag som lades fram i början av sommaren krävde EU-kommissionen bland annat att de allra känsligaste offentliga systemen enbart ska använda europeisk teknik.

Flera företrädare påpekar att USA har ett tekniskt försprång på åtta till tio år när det gäller moln- och AI-plattformar för försvarssektorn. De befarar att ett snabbt skifte från bolag som Microsoft, Amazon och Google kan innebära stora risker.

Motståndet mot att begränsa amerikansk teknik är särskilt stort i de nordiska länderna och i Östeuropa, enligt källor.

Tyskland har stängt Ryska huset i centrala Berlin, skriver SvD. Officiellt används lokalen som ett kulturcenter och enligt hemsidan erbjuds kurser i ryska samt utställningar för barn.

Men verksamheten har länge varit uppe för diskussion. Tyska politiker har krävt att lokalen stängs och anklagar den för att innehålla avancerad teknisk utrustning, då strömförbrukningen är ovanligt hög, skriver tidningen. Franska inrikesdepartementet har också pekat ut lokalen för att användas som ”spioncentral”.

Beslutet om att stänga lokalen kommer efter att Tyskland pekat ut Ryssland som ansvarigt för drönare som hittats vid Leipzigs flygplats. I samband med det kallade Tyskland upp den ryska ambassadören och stängde konsulatet i Bonn.

Estlands försvarsminister Hanno Pevkur avgår efter att en misslyckad ammunitionsaffär uppdagats, rapporterar landets public service-bolag ERR.

Under onsdagen framkom det att den statliga estniska myndigheten RKIK betalat 70 miljoner euro i förskott för artillerigranater som skulle till Ukraina – men de levererades aldrig.

Trots det gjordes ett nytt avtal med det italienska företaget som aldrig producerat artillerigranater tidigare. När granaterna till slut levererades var de oanvändbara.

Pevkur anser inte att han är personligt ansvarig för affären och säger att han inte läst kontraktet.

– Försvarsministern fattar det grundläggande beslutet att stödja Ukraina. Det förberedande arbetet inför avtalsförhandlingar och arbetet med att hitta avtalspartner är RKIK:s ansvar, säger han.

Referenser

SOFF: ”Det är en försämring” - Sveriges Television

Pål Jonson: Ryssland kartlägger Sveriges stöd (2 september) - Expressen